- Margitszigeti Szabadtéri Színpad
- Határon Túli Magyar Színházak Fesztiválja
- Városmajori Szabadtéri Színpad
- Keszthely Nyári Játékok
- Fertőrákosi Barlangszínház
- Zalai Nyári Színházak - Egervári Várszínház
- Gyulai Várszínház
- Kisvárdai Várszínház
- Pécsi Nyári Színház
- Diósgyőri Várszínház
- Szegedi Szabadtéri Játékok
- Esztergomi Várszínház
- Shakespeare Fesztivál Gyula
- Nyári színházak
- Zsámbéki Színházi Bázis
- Szent Margit kolostor-romok
- Meseszínpad -Margitsziget
- MűvészetMalom - Szentendrei Teátrum
- Újszegedi Szabadtéri Színpad
- Szentendrei Teátrum
- Kőszegi Várszínház
- Óbudai Nyár
- Y.East Fesztivál
![]() |
![]() |
![]() |
István király: | Rátóti Zoltán |
Gizella királyné: | Söptei Andrea |
Orseolo Péter: | Szabó Sebestyén László |
Aba Sámuel: | Szarvas József |
Vazul herceg: | Kristán Attila |
Gyöngy, Vazul felesége: | Martos Hanga |
Sebös, Buda fia: | Mészáros Martin |
Ilona, Imre király özvegye: | Battai Lili Lujza e.h. |
Anasztáz, esztergomi érsek: | Rubold Ödön |
Csanád ispán: | Szép Domán |
Bonyha úr: | Varga József |
Szalók úr: | Kovács S. József |
Buda úr, udvari ember: | Tóth László |
Szereplő: | Buvári Lilla Földi Csenge Gyöngyössy Csenge Gyimesi Ádám Gyulai Marcell Kalivoda Imre Kelemen Márk Kovács Boglárka Ladács Fanni Maczky-Kő Bálint Rajnai Lázár Szentiványi Nikolett |
Szereplő: a Szent István Egyetem Rippl-Rónai Művészeti Karának színészhallgatói
Rendező: | Berettyán Nándor |
Díszlettervező: | Ondraschek Péter |
Jelmeztervező: | Berzsenyi Krisztina |
Bábtervező: | Horváth Márk |
Dramaturg: | Szász Zsolt |
Koreográfus: | Berecz István |
Súgó: | Gróf Kati |
Ügyelő: | Lovass Ágnes |
Rendezőasszisztens: | Vida Gábor |
Bemutató: | 2024. 03. 02. |
Első királyunk, István életének utolsó napjaira maradt még egy sorsdöntő, utolsó feladata. El kell döntenie, hogy kire hagyja a koronát - az Árpád-vérből való pogány, de magyar Vazulra vagy pedig a keresztény, de idegen népből származó Orseolo Péterre?
A nemrég alapított magyar állam tele van feszültségekkel, a régi és az új hit harcban áll egymással. A régi és az új rend kibékíthetetlen ellentéte miatt István király joggal érzi, hogy nem csak egész életének munkája, de a teljes magyarság jövője forog kockán. Olyan döntés előtt áll, amely meghatározza majd népének sorsát mindaddig, amíg magyarság lesz a világon.
Az ország és a nép történetének ez a pillanata eldöntetett. Ám a konfliktusok, melyeket Sík Sándor megmutat e megrázó történelmi drámában, ezer éve itt vannak velünk. Lehetséges-e harmóniát teremteni az Ázsiából érkezett magyarság ősi, pogány hite, szokásai, magatartásformái és a keresztény hit, az „európai” életrend között? Élhet-e az ősi magyar hagyomány és a keresztény tradíció békében együtt? Élhet-e egyáltalán a magyarság bármelyik nélkül?
Az István király döbbenetesen aktuális volt már 1934-ben is, abban a korszakban, mikor annyi tragédia történt Magyarországgal és Magyarországon. De nem kevésbé húsbavágó ma sem, mikor végletekig polarizált, széteső világunkban őszintén és tisztán szembe kell nézni önmagunkkal, hogy megtalálhassuk azokat a közös értékeket, melyek mégis összekötnek, amelyek erőt adnak, amelyekre közös jövőnket tudjuk építeni.